![Stalin](https://www.socsol.cz/wp-content/uploads/2011/02/Stalin1.jpeg)
V dělnickém státě je růst produktivity práce doprovázen zlepšováním podmínek zaměstnanců. Jak říkal Trockij v roce 1928: „Reálné mzdy se musí stát hlavním kritériem úspěchu socialistického vývoje. Kritériem socialistického vzestupu je nepřetržité zlepšování pracovních norem.“ Podívejme se, jaké byly vztahy mezi růstem produktivity práce a životní úrovní dělníků v Rusku. Následující tabulka o tom obsahuje údaje:
Produktivita práce [123] | Počet “potravinových košů” za průměrnou měsíční mzdu [124] | |
Rok | index | index |
1913 |
100 |
100 |
1928 |
106.0 |
151.4 |
1936 |
331.9 |
64.9 |
Do roku 1928 mzdy stouply nad předválečnou úroveň. Ale nejen to, mzdy rostly dokonce mnohem rychleji než produktivita práce. Mezi léty 1928 a 1936, kdy se produktivita práce více než ztrojnásobila, však mzdy poklesly o více než 50 procent.
Ke stejnému závěru dojdeme i jiným způsobem – na základě porovnání produktivity práce v Rusku s ostatními zeměmi na jedné straně, a životní úrovně ruských dělníků s dělníky v jiných zemích na straně druhé.
V roce 1913 představovala průměrná produktivita práce v ruském průmyslu asi 25 procent produktivity v USA, 35 procent produktivity v Německu, a 40 procent v Británii. Komise Gosplanu, která byla jmenována v roce 1937 aby prošetřila produktivitu práce v ruském průmyslu, zjistila, že produktivita v ruském průmyslu činí 40,5 procent produktivity průmyslu v USA a 97 procent německého průmyslu. [125] Máme dobré důvody považovat tyto údaje za silně nadhodnocené. Produktivita práce v ruském průmyslu v roce 1937 představovala asi 30 % produktivity USA, 70 % produktivity Německa a přibližně stejné procento v Británii. Podrobné vysvětlení, jak jsme došli k tomuto závěru, by bylo příliš zdlouhavé. Avšak i kdyby byly závěry komise Gosplanu pravdivé, nijak nevyvracejí náš argument. Naopak, ještě ho posilují. Přesné číslo zde totiž nemá zásadnější význam. Je-li produktivita ruského dělníka 70-ti procentní ve srovnání s britským dělníkem, je jeho životní úroveň nesrovnatelně nižší.
V následující tabulce předpokládáme, že ruský dělník vydělává 500 rublů měsíčně, což je průměrná mzda všech státních zaměstnanců (včetně byrokracie), která je plánována na konec čtvrtého pětiletého plánu v roce 1950. Jako základ pro cenovou kalkulaci dále bereme ceny ze zóny 1, kde jsou ceny nejnižší v Rusku. [126] Pro Británii jsme jako průměrný týdenní výdělek dělníků vzali 5 liber 3s. 6d.[127] Základem výpočtu cen jsou oficiální údaje zveřejněné ministerstvem obchodu
Počet jednotek, jež je možné koupit za průměrnou týdenní mzdu | |||
Jednotka | Rusko | Británie | |
Pšeničný chléb (první jakosti) | liber | 41.7 | 480.7 |
Pšeničný chléb (druhé jakosti) |
liber |
63.3 |
–– |
Žitný chléb |
liber |
91.0 |
–– |
Hovězí |
liber |
9.0 |
79-127 |
Máslo |
liber |
4.1 |
77.2 |
Mléko |
pints |
57-81 |
247.2 |
Cukr |
lbs. |
18.5 |
412.0 |
Vejce |
number |
82-115 |
706.3 |
Čaj |
lbs. |
1.6 |
36.4 |
Káva |
lbs. |
3.4 |
41.2 |
Pivo |
pints |
14.4 |
88.2 |
Cigarety |
number |
464.0 |
618.0 |
Pánské boty |
pairs |
0.4 |
2-4.5 |
Dámské boty |
airs |
0.4 |
1-4.0 |
Dámské bundy |
number |
0.6 |
1.1-2.3 |
Punčochy, bavlněné dámské |
pairs |
16.2 |
25-27.0 |
Crêpe-de-chine |
yards |
1.4 |
23-25.0 |
Pánské obleky, zčásti vlněné |
number |
0.3 |
0.6-1.5 |
Pánské obleky, vlněné |
number |
0.1 |
0.2-0.3 |
Gumové galoše |
pairs |
2.6 |
9.5 |
Dámské bavlněné šaty |
number |
0.2 |
3.5-6.0 |
Dámské vlněné šaty |
number |
0.6 |
0.8-2.1 |
Zápalky | boxes |
577.0 |
824.0 |
Hřeben, výbava pro ženy |
number |
28.8 |
103-154 |
Gramofón |
number |
0.12 |
0.6 |
Radiopřijímač (5-ti elektronkový) |
number |
0.20 |
0.17 |
Náramkové hodinky |
number |
0.12 |
0.3-0.5 |
Dosahuje-li produktivita práce ruského dělníka čtyř pětin produktivity dělníka v Británii, zatímco jeho životní úroveň je čtvrtinová nebo třetinová ve srovnání s britským dělníkem, můžeme konstatovat něco jiného než, že: Pokud je britský dělník vykořisťován, je jeho ruský bratr vykořisťován ještě mnohem víc?